Kantakaupunki (Jyväskylä)
Kantakaupunki | |
---|---|
![]() Näkymä Jyväskylän keskustaan ja Jyväsjärvelle. (2012) |
|
Valtio | Suomi |
Maakunta | Keski-Suomi |
Seutukunta | Jyväskylä |
Kaupunki | Jyväskylä |
Pinta-ala | |
– Kokonaispinta-ala | 13,5[1] km² |
Väkiluku (2021) | 30 844[1] |
– Väestötiheys | 2 285 as./km² |
Kantakaupunki on Jyväskylän ensimmäinen suuralue.[2] Kantakaupungin suuralueeseen kuuluvat Keskustan, Harjun, Puistolan, Lutakon, Mattilanpellon, Mäki-Matin, Kukkumäen, Nisulan, Taulumäen, Tourulan ja Mannilan kaupunginosat.[2]
Kantakaupungin suuralueella on kaupungin keskustan lisäksi Puistolan kaltaisia selkeästi ydinkeskustan jatkeeksi rakentuneita naapurustoja,[2] mutta myös Mattilanpellon ja Viitaniemen tavoin varsinaisesta keskusta-alueesta erilleen tehtyä asuinaluetta ja lähiötäkin.[3][4] Tosin täydennysrakentamisen myötä 2000-luvulle tultaessa on keskustan ja asumalähiöiden etäisyys supistunut ja rajasta tullut vähemmän selkeä.[5] Kantakaupungin suuralueen kaupunginosista keskustasta etäisimpänä on Mannila, joka sijaitsee suuralueen pohjoislaidalla, Palokka-Puuppolan alueen kupeessa.[2]
Kantakaupungin suuralueella on monia valtakunnallisesti merkittäviä rakennettuja kulttuuriympäristökohteita, kuten Älylän, Seminaarinmäen ja Viitaniemen asuinalueet, Rautpohjan funkkistalokortteli, yliopistoalueet, Harju ja Vesilinna.[6][7] Ydinkeskustassa sijaitsee suurin osa Jyväskylän kauppakeskuksista, kuten Forum ja Sokkari.[2] Suuralueella on myös muun muassa museoita ja kulttuuripalveluita, kuten kaupunginteatteri.[2] Keski-Suomen sairaanhoitopiirin keskussairaala Nova sijaitsee suuralueen lounaisosassa Kukkumäessä.[2] Jyväskylän kaikki yliopisto- ja ammattikorkeakoulurakennukset sijaitsevat Kantakaupungin suuralueella Ylistönrinteen kampusta lukuun ottamatta.[2] Myös lähes kaikki kaupungin lukio- ja ammattiopistorakennukset sijaitsevat Kantakaupungin suuralueella.[2]
Kantakaupungin suuralueella on 30 844 asukasta (vuonna 2021) ja sen pinta-ala on 13,5 neliökilometriä.[1][8]
Kuvia
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]-
Jyväskylän ydinkeskustaa.
-
Innova-rakennus Lutakossa.
-
Yläkaupunkina tunnettua aluetta kantakaupungilla.
-
Jyväskylän pääkirjasto
-
Viitatorni Viitaniemen alueella.
-
Rautpohjan aluetta Mäki-Matissa.
-
Jyväskylän yliopiston Seminaarenmäen kampusta.
-
Lutakon kaupunginosaa.
-
Neron portaat Harjulla.
Lähteet
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]- ↑ a b c Tietoja Jyväskylästä suuralueittain 06/2016. Jyväskylän kaupunki. Arkistoitu 11.8.2018. Viitattu 28.8.2017.
- ↑ a b c d e f g h i Jyväskylän karttapalvelu kartta.jkl.fi. Arkistoitu 22.11.2020. Viitattu 1.1.2019.
- ↑ Leena Rossi (2017): Jyväskylän aluerakentaminen eri mittakaavoissaan.
- ↑ Seppälä, Maija-Liisa; Lehtonen, Hilkka ja Tihlman, Tiina: Suomen lähiöt. Kyselytutkimus 1950–1980-luvuilla rakennetuista lähiöistä. Ympäristöministeriö 1990.
- ↑ Marja Kokko: Jyväskylän kaupungin historia 1965-2008. Osittain korj. 2. p. Jyväskylän kaupunki, 2012. Teoksen verkkoversio (Arkistoitu – Internet Archive).
- ↑ RKY – Museovirasto www.rky.fi. Viitattu 1.1.2019.
- ↑ Jyväskylän Rautpohja SATO Kotona. Arkistoitu 1.1.2019. Viitattu 1.1.2019.
- ↑ kadmin: Tilastotietoa Jyväskylästä www.jyvaskyla.fi. 1.2.2018. Viitattu 4.4.2023.
Aiheesta muualla
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kantakaupunki Wikimedia Commonsissa