Toiminnan käsikirjoitus
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8c/Old_bicycle_in_Ljubljana_2006-07.jpg/250px-Old_bicycle_in_Ljubljana_2006-07.jpg)
Toiminnan käsikirjoitus eli skripti tarkoittaa kognitiivisessa psykologiassa oppimisen kautta luomaamme sisäistä mallia eli skeemaa siitä, miten jossakin tilanteessa toimitaan ja missä järjestyksessä asiat tehdään. Skripti on tallentunut syvämuistiimme ja me tavallisesti odotamme, että asiat tapahtuvat sen mukaisesti. Tavallisia toiminnan käsikirjoituksia ovat esimerkiksi aamupalan tekeminen, pyörällä ajo, kaupassa käynti tai käsityksemme miten juhlassa käyttäydytään.
Skriptit ovat kiteytyneitä muistirakenteita, jotka nopeuttavat toimintaamme, meidän ei tarvitse juurikaan ajatella esimerkiksi pyörällä ajoa, kun olemme sen kerran oppinneet. Skriptit myös tavallisesti säilyvät läpi elämän. Jos joutuu uuteen tilanteeseen, jossa asetelmat ja toimintatavat ovat totutusta poikkeavia, joudumme helposti hämillemme ja toimintamme hidastuu, kun vanha skripti ei pääse aktivoitumaan tai sitten toimimme totutun skriptin mukaisesti, mikä ei aina ole paras mahdollinen toimintamalli. Näin voi käydä esimerkiksi joutuessamme uuteen kulttuuriin, jossa käytöstavat ovat täysin erilaiset tai esimerkiksi uudessa ympäristössä, kuten uudenaikaisella lentokentällä vieraillessamme, jossa kaikki poikkeaakin totutusta. [1] [2]
Tuomas Kyrön kirja Mielensäpahoittaja kuvaa humoristisesti sitä, miten tottunut ihminen voi olla vanhoihin toimintatapoihin. Kirjan päähenkilö on esimerkiksi aina tottunut keittämään pannukahvia ja uuden Moccamaster -keittimen käyttö on ylitsepääsemättömän vaikeaa. [3]
Lähteet
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]- ↑ Sari Lindblom-Ylänne: PS - Lukion psykologia 1. Otava, 2011.
- ↑ Script Psychlopedia. [vanhentunut linkki]
- ↑ Tuomas Kyrö: Mielensäpahoittaja. WSOY, 2010.