Sastamalan seurakunta
Sastamalan seurakunta | |
---|---|
![]() |
![]() |
tunnus |
sijainti |
![]() Tyrvään kirkko |
|
Tunnustuskunta | evankelis-luterilainen |
Hiippakunta | Tampereen hiippakunta |
Rovastikunta | Hämeenkyrön rovastikunta |
Pääkirkko | Tyrvään kirkko |
Jäsenmäärä | 17 585[1] (2022) |
– Osuus asukkaista | 74,1[2] % |
Kirkollisvero | 1,75 % |
Kirkkoherra | Vesa Aurén |
Sivusto |
Sastamalan seurakunta on evankelis-luterilainen seurakunta, joka toimii Sastamalan kaupungissa Pirkanmaalla. Se kuuluu Tampereen hiippakuntaan.[3] Seurakunta syntyi vuoden 2009 alussa Keikyän, Kiikan, Mouhijärven ja Vammalan seurakuntien yhdistyessä, samalla kun Mouhijärven ja Äetsän kunnat sekä Vammalan kaupunki yhdistyivät Sastamalan kaupungiksi. Samassa yhteydessä Keikyän ja Kiikan seurakuntien muodostama Äetsän seurakuntayhtymä purettiin. Näistä Vammalan seurakunta oli syntynyt vuonna 2004 Karkun ja Tyrvään seurakuntien yhdistyessä. Vuonna 2013 mukaan liittyi vielä Kiikoisten seurakunta. Seurakuntaan kuuluu kuusi kappeliseurakuntaa, Karkku, Keikyä, Kiikoinen, Kiikka, Mouhijärvi ja Suodenniemi.
Seurakunnalla on jäseniä 20 043[4] ja työntekijöitä noin 80.
Kirkkoherrat
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Seurakunnan ensimmäiseksi kirkkoherraksi valittiin toukokuussa 2009 Ari Paavilainen.[5] Seurakunnan alkuaikoina kirkkoherran virkaa hoitivat sijaisina Hannu Kilpeläinen, Lauri Salminen ja Lasse Hautala. Uudeksi kirkkoherraksi ehdolla olivat Someron seurakunnan kirkkoherra Asko Ojakoski, Kiikan seurakunnan kappalainen Jouni Pihlajamaa ja Tampereen Hervannan seurakunnan kappalainen Ari Paavilainen.
Paavilaisen siirryttyä Tampereen Harjun seurakunnan kirkkoherraksi, uudeksi kirkkoherraksi vuoden 2020 alusta lähtien valittiin Vesa Aurén.
Kirkkorakennukset
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Kirkot
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Seurakunnalla on yksitoista kirkkoa:
- Karkun kirkko
- Keikyän kirkko
- Kiikoisten kirkko
- Kiikan kirkko
- Mouhijärven kirkko
- Salokunnan kirkko
- Sammaljoen kirkko
- Sastamalan Pyhän Marian kirkko
- Suodenniemen kirkko
- Tyrvään kirkko
- Tyrvään Pyhän Olavin kirkko
Kappelit
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Muut rakennukset
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Virastotalo
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Vammalassa seurakunnalla on virastotalo.
Seurakuntatalot
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Seurakuntataloja on Karkussa, Kiikoisissa, Kiikassa, Keikyässä, Mouhijärvellä, Suodenniemellä ja Vammalassa.
Vammalan seurakuntatalo sijaitsee Tyrvään entisen pappilan yhteydessä Liekoveden pohjoisrannalla. Keltatiilinen rakennus on valmistunut vuonna 1969, ja se on vammalalaislähtöisen arkkitehti Mirjam Kulmalan suunnittelema. Rakennuksen suunnittelusta järjestettiin arkkitehtikilpailu, jonka Kulmala voitti ehdotuksellaan Tikkaat taivaaseen. Alun perin rakennuksen nimi oli Tyrvään seurakuntatalo. Rakennusta käytettiin seurakunnan kokoontumistilana.[6] Vammalan seurakuntatalo on ollut terveydelle haitallisen sisäilman vuoksi käyttökiellossa ja suljettuna syksystä 2023 lähtien.[7]
Kiikan seurakuntatalo valmistui vuonna 1969 Kokemäenjoen rannalle, noin puolen kilometrin päähän Kiikan kirkosta. Seurakuntatalo ja siihen liittyvät, alun perin kanttorin, vahtimestarin ja seurakuntasisaren asunnoksi rakennetut Lastentalot ovat espoolaisen arkkitehdin Helge Railon suunnittelemat ja edustavat modernia arkkitehtuuria. Pirkanmaan maakuntamuseon laatimassa Pirkanmaan seurakuntatalojen inventoinnissa Kiikan seurakuntataloa on kuvailtu pirkanmaalaisen modernin rakennustaiteen helmeksi. [8]
Leirikeskukset
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Leirikeskuksia on kaksi: Leirimaja Vammalan Houhajärvellä ja Salmi Suodenniemellä.
Pappilat
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Vammalassa olevan Tyrvään pappilan seurakunta myi 2014 yksityiseen omistukseen.[9] Se toimii tapahtumien ja yritys- ja yksityistilaisuuksien järjestämispaikkana. Pappilassa järjestetään esimerkiksi konsertteja. [10] Tyrvään pappila on uusklassismia edustava kivirakennus, jonka on suunnitellut tamperelainen rakennusmestari Heikki Tiitola ja joka on valmistunut vuonna 1922. Samoilla perustuksilla aiemmin sijainnut, vuonna 1892 valmistunut, puurakenteinen pappilarakennus tuhoutui sisällissodassa huhtikuussa 1918. Seurakunnan omistuksessa ollessaan rakennus toimi kirkkoherran virka-asuntona, seurakunnan tilaisuuksien ja toimitusten järjestämispaikkana ja myöhemmin 1980-luvulla seurakunnan virastotalona. [11]
Kiikan vanha pappila myytiin vuonna 2012 yksityiseen omistukseen. Vuonna 1959 rakennettu arkkitehti Pentti Turusen kirkkoherran virka-asunnoksi ja virastoksi suunnittelema rakennus sijaitsee Kiikan keskustaajamassa Kokemäenjoen rannalla Kiikan seurakuntatalon läheisyydessä. [12]
Katso myös
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Lähteet
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]- ↑ Jäsentilasto 2022 Kirkon tilastot. Suomen ev.lut. kirkko. Viitattu 27.10.2023.
- ↑ Kirkkoon kuuluvuus 2022 Kirkon tilastot. Suomen ev.lut. kirkko. Viitattu 27.10.2023.
- ↑ Seurakunta lyhyesti ja Rakennukset Sastamalanseurakunta.fi. Arkistoitu 20.7.2011. Viitattu 22.7.2011.
- ↑ Seurakuntien väkiluvut 2015 (Arkistoitu – Internet Archive) 27.1.2016 Kirkkohallitus
- ↑ Sastamala sai uuden kirkkoherran
- ↑ Pirkanmaan seurakuntatalot 1949-1999. Moderni Pirkanmaa teemainventointi 2021-2022, s. 181-183. Pirkanmaan maakuntamuseo, 2022.
- ↑ Starkman, Virpi: Tällä aikataululla Sastamalan seurakuntatalot aiotaan sulkea – kaksi saa jatkoaikaa Tyrvään Sanomat. 14.2.2024. Viitattu 1.8.2024.
- ↑ Pirkanmaan seurakuntatalot 1949-1999. Moderni Pirkanmaa teemainventointi 2021-2022, s. 162-165. Pirkanmaan maakuntamuseo, 2022.
- ↑ Vilenius, Pauliina: Kirkkovaltuusto päätti: Tyrvään pappilasta kulttuurin kohtauspaikka alueviesti.fi. Viitattu 14.5.2016.
- ↑ Yhteystiedot Tyrvään Pappila. Viitattu 8.1.2024.
- ↑ Historia & Nykypäivä Tyrvään Pappila. Viitattu 8.1.2024.
- ↑ Rakennetun ympäristön selvitys 2023. Kiikan kortteli 703.. Sastamalan kaupunki, 2023.
Aiheesta muualla
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]
|
|